![](https://cdn.cursdeguvernare.ro/wp-content/uploads/2021/12/polonia-romania-comparatie-economie-300x161.jpg)
Schimburile comerciale dintre România și Polonia au depășit 10 miliarde de euro în 2022
România a înregistrat, în 2022, schimburi comerciale cu Polonia în valoare de 10,94 miliarde de euro, iar numărul firmelor poloneze cu activitate pe plan local
România a înregistrat, în 2022, schimburi comerciale cu Polonia în valoare de 10,94 miliarde de euro, iar numărul firmelor poloneze cu activitate pe plan local
Înmatricularea societăţilor va fi posibilă şi prin proceduri exclusiv electronice, conform noii legi a Registrului Comerţului, care a intrat joi în vigoare, a anunțat președintele
Diplomația economică românească există, dar lipsește cu desăvârșire, spune Mihai Daraban (foto), președintele Camerei de Comert și Industrie a României (CCIR). „Avem oameni plătiți de
„Mediul de afaceri nu mai poate să susţină” această suprastructură administrativă existentă în România, cu 42 de judeţe, cu toţi angajaţii lor”, a spus Mihai
Doar 0,53% din totalul societăţilor comerciale care au depus bilanţuri contabile în anul fiscal 2018 realizează 65% din cifra de afaceri totală din economie, potrivit
Autorităţile române ar trebui să ţină cont de factorii externi şi de realizările efective ale agenţilor economici atunci când analizează creşterea economică a ţării, nu
Modul intempestiv în care măsurile de supraimpozitare au fost anunțate, fără o dezbatere publică și fără consultarea mediului de afaceri, reprezintă în sine un factor
O perspectivă oarecum noua a mediului de afaceri, la finele acestui an agitat pentru economie. Nu e o perspectivă ”patronală”: e, mai degrabă, una a
Mihai Daraban, președintele CCIR, consideră că România și-a pierdut avantajul competitiv legat de forța de muncă calificată, rămânând, deocamdată, cu avantajul costului relativ redus al
Ministrul afacerilor externe, Lazăr Comănescu, efectuează, în perioada 29 februarie –2 martie 2016, o vizită în Republica Islamică Iran, într-un moment propice relansării relațiilor dintre
Conferința de miercuri a relansat o dezbatere de care România ar fi avut nevoie ori de câte ori a încercat să articuleze o strategie economică:
În topul celor mai mari companii din România, realizat de Camera de Comerţ şi Industrie a României (CCIR) după o metodologie europeană, s-au clasat, în
Povara fiscală (care se traduce prin preţuri mari şi venituri mici), birocraţia, corupţia şi nivelul precar de dezvoltare sunt cele mai importante surse care alimentează „România clandestină” –
Ceasul ticăie, indiferent dacă se aude sau nu în zarva care domnește zi de zi în spațiul public – odată ce clasa politică de toate
Adunarea Generală a Camerei de Comerţ şi Industrie a României l-a ales vineri pe Mihai Daraban în funcţia de preşedinte al instituţiei. Alegerile de vineri
România a înregistrat, în 2022, schimburi comerciale cu Polonia în valoare de 10,94 miliarde de euro, iar numărul firmelor poloneze cu activitate pe plan local
Înmatricularea societăţilor va fi posibilă şi prin proceduri exclusiv electronice, conform noii legi a Registrului Comerţului, care a intrat joi în vigoare, a anunțat președintele
Diplomația economică românească există, dar lipsește cu desăvârșire, spune Mihai Daraban (foto), președintele Camerei de Comert și Industrie a României (CCIR). „Avem oameni plătiți de
„Mediul de afaceri nu mai poate să susţină” această suprastructură administrativă existentă în România, cu 42 de judeţe, cu toţi angajaţii lor”, a spus Mihai
Doar 0,53% din totalul societăţilor comerciale care au depus bilanţuri contabile în anul fiscal 2018 realizează 65% din cifra de afaceri totală din economie, potrivit
Autorităţile române ar trebui să ţină cont de factorii externi şi de realizările efective ale agenţilor economici atunci când analizează creşterea economică a ţării, nu
Modul intempestiv în care măsurile de supraimpozitare au fost anunțate, fără o dezbatere publică și fără consultarea mediului de afaceri, reprezintă în sine un factor
O perspectivă oarecum noua a mediului de afaceri, la finele acestui an agitat pentru economie. Nu e o perspectivă ”patronală”: e, mai degrabă, una a
Mihai Daraban, președintele CCIR, consideră că România și-a pierdut avantajul competitiv legat de forța de muncă calificată, rămânând, deocamdată, cu avantajul costului relativ redus al
Ministrul afacerilor externe, Lazăr Comănescu, efectuează, în perioada 29 februarie –2 martie 2016, o vizită în Republica Islamică Iran, într-un moment propice relansării relațiilor dintre
Conferința de miercuri a relansat o dezbatere de care România ar fi avut nevoie ori de câte ori a încercat să articuleze o strategie economică:
În topul celor mai mari companii din România, realizat de Camera de Comerţ şi Industrie a României (CCIR) după o metodologie europeană, s-au clasat, în
Povara fiscală (care se traduce prin preţuri mari şi venituri mici), birocraţia, corupţia şi nivelul precar de dezvoltare sunt cele mai importante surse care alimentează „România clandestină” –
Ceasul ticăie, indiferent dacă se aude sau nu în zarva care domnește zi de zi în spațiul public – odată ce clasa politică de toate
Adunarea Generală a Camerei de Comerţ şi Industrie a României l-a ales vineri pe Mihai Daraban în funcţia de preşedinte al instituţiei. Alegerile de vineri