![](https://cdn.cursdeguvernare.ro/wp-content/uploads/2019/06/florin-buhuceanu-victor-ciubotaru.png)
Asociația ACCEPT și șapte cupluri stabile formate din persoane de același se au dat în judecată statul român la Curtea Europeană a Drepturilor Omului și solicită instanței de la Strasbourg să impună României reglementarea parteneriatului civil.
În lipsa acestei legislații, aceste persoane nu pot accesa nicio formă legală de recunoaştere şi de protecţie a familiei lor, ceea ce are consecinţele grave în viaţa de zi cu zi și creează o situație de discriminare socială, comparativ cu situația cuplurilor căsătorite formal:
- partenerii nu sunt recunoscuţi la spital sau în relaţie cu alte unităţi sanitare ca fiind aparţinători – prin urmare, ei nu pot sta unul lângă celălalt la medic sau în spital şi nu pot decide pentru celălalt în cazuri de forţă majoră
- nu pot ridica de la morgă corpul partenerului în caz de deces sau efectua demersurile de scoatere a certificatului de deces, obţinerea ajutorului de înmormântare
- nu se pot moșteni unul pe celălalt prin intermediul moștenirii legale
- nu pot beneficia de statutul de co-asigurat pe contractul de asigurări de sănătate al partenerului.
Potrivit Iustinei Ionescu, membră ACCEPT și avocată specializată în procese privind drepturile omului, spune că a reclamat la CEDO faptul că statul român şi-a încălcat obligaţia pozitivă de a acorda o formă de recunoaştere şi protecţie legală familiilor formate din cupluri de persoane de acelaşi sex:
Cererea adresată Curţii Europene a Drepturilor Omului a fost depusă de 14 reclamanţi care formează 7 cupluri de persoane de acelaşi sex, susţinuţi de Asociaţia ACCEPT. Am reclamat faptul că statul român şi-a încălcat obligaţia pozitivă de a acorda o formă de recunoaştere şi protecţie legală familiilor formate din cupluri de persoane de acelaşi sex.
Mai mult, am argumentat existenţa unui tratamentul discriminatoriu prin care statul român, în mod activ, a modificat cadrul juridic după anul 2009 pentru a preveni obţinerea unei forme de protecţie juridică de către aceste cupluri.
Am invocat încălcarea art.8 şi 14 din Convenţia Europeană pentru apărarea drepturilor omului şi libertăţilor fundamentale (CEDO), respectiv dreptul la viaţă privată şi de familie şi dreptul de a nu fi supus discriminării pe criteriul orientării sexuale şi am cerut aplicarea precedentului din cauza Oliari şi Alţii contra Italiei (21 iulie 2015).
CCR și cazul Coman
Relația unui cuplu format din persoane de același sex intră în sfera noțiunii de „viață privată”, precum și a noțiunii de „viață de familie”, asemănător relației dintr-un cuplu heterosexual, arată Curtea Constituțională a României, în motivarea deciziei pronunțate anul trecut în cazul Coman – Hamilton.
Mai mult, CCR preciza:
Bucurându-se de dreptul la viaţă privată și de familie, persoanele de același sex care formează cupluri stabile au dreptul de a beneficia, în timp și prin mijloacele prevăzute de lege, de o recunoaștere legală și judiciară a drepturilor lor.
Decizia CJUE
Decizia CCR a venit după ce Curtea de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) a stabilit, în cazul deschis de soții Adrian Coman și Claibourn Hamilton, că România trebuie să acorde dreptul la rezidență pe teritoriul său pe o perioadă mai lungă de trei luni unui soț de același sex al unui cetățean european.
Asociația ACCEPT solicită reglementarea parteneriatului civil de peste 13 ani. Din 2008 până astăzi au fost depuse şi dezbătute în Parlament 8 propuneri de lege, dar niciuna nu a îndeplinit un număr suficient de voturi.
”Guvernul şi coaliţiile politice aflate în această perioadă la guvernare nu au susţinut niciodată un proiect de lege, dimpotrivă: au afirmat că nu este nevoie de reglementarea parteneriatului civil, fie pentru că legea actuală este acoperitoare, fie pentru că nu există o nevoie socială. Mai grav, uneori autoritățile au afirmat că relația de familie într-un cuplu gay este contrară ordinii publice şi bunelor moravuri”, menționează un comunicat al organizației ACCEPT.
Sociologii estimează că în prezent aproximativ 10% din populație trăiește în cuplu, fără recunoaștere juridică.
Din 1993 până în prezent, ponderea românilor care resping persoanele gay a scăzut cu 25 de puncte procentuale, iar suținerea pentru recunoașterea familiilor LGBTI este în creștere.
Referendumul pentru redefinirea familiei
Referendumul din octombrie 2018, organizat ca urmare a solicitării unui grup de inițiativă numit Coaliția pentru Familie, nu a reușit să impună definirea restrictivă a familiei prin înlocuirea termenului neutru de gen ”soți” cu formula restrictivă ”un bărbat și o femeie”.
În pofida unei campanii extrem de puternice realizată de Coaliția pentru Familie, de guvern și de partidele de la guvernare, referendumul a eșuat – doar 21.1% din populație s-a prezentat la vot, în condițiile unui prag de 30%.