Piaţa europeană a locurilor de muncă a creat aproape 30 de milioane de noi posturi înainte de debutul profundei crize economice din 2008. Însă în timpul acesteia, şase milioane au fost pierdute, iar rata şomajului a ajuns la cel mai mare nivel în 2013: 11%.
Eurofound – Fundaţia Europeană pentru Îmbunătăţirea Condiţiilor de Muncă şi Viaţă – a realizat al treilea studiu European Jobs Monitor 2014, un studiu care analizează schimbările de pe piaţa muncii europene în timpul crizei economice, din al doilea trimestru al anului 2011 şi până în al doilea trimestru al anului 2013.
Posturile bine-plătite au fost mai numeroase
În perioada studiată 1,3 milioane de europeni şi-au pierdut locul de muncă. Iar majoritatea dintre ei lucrau în posturi cu un salariu mediu şi mic spre mediu, în construcţii şi producţie.
Criza economică a dus la o creştere a numărului locurilor de muncă bine plătite, în timp ce posturile cu venituri medii au fost desfiinţate cu miile.
Cele mai afectate sectoare au fost construcţiile şi administraţia publică, dar şi domeniile care depind de veniturile populaţiei, dispoziţia şi posibilitatea acesteia de a cheltui: astfel, au dispărut multe locuri de muncă ce ţin de îngrijirea bolnavilor şi în grijirea casei – menajere, îngrijitoare, surori medicale -, locuri de muncă din domeniul ospitalităţii, retail şi alte servicii sau din agricultura orientată spre piaţă şi consum.
![top 10 profesii concedieri](https://cdn.cursdeguvernare.ro/wp-content/uploads/2014/08/top-10-profesii-concedieri.jpg)
În schimb crearea de locuri de muncă şi angajările s-au concentrat în zona posturilor bine plătite şi care cer specializare.
Mai mult de 70% dintre locurile de muncă nou create sunt în domeniul serviciilor, iar cele care presupun cunoştinţe specializate sunt principala sursă a creşterii locurilor de muncă.
![top 10 profesii angajatoare](https://cdn.cursdeguvernare.ro/wp-content/uploads/2014/08/top-10-profesii-angajatoare.jpg)
Este vorba despre posturile din sănătate, specializate, şi cele din domeniul IT, programatori, consultanţă şi activităţile conexe.
Studiul Eurofound arată că domeniile cu cele mai multe locuri de muncă create şi cu cele mai multe pierdute se suprapun pe alocuri, şi asta pentru că este vorba despre nivelul de pregătire în aceste domenii. Au dispărut posturile necalificate, sau mai puţin calificate şi, implicit, mai prost plătite, în timp ce a existat cerere pentru posturi care cer specializare, bine plătită.
Femeile, avantajate de criza economică
De schimbările de pe piaţ muncii europeană au beneficiat femeile, arată studiul Eurofound. Diferenţa între bărbai şi femei a fost redusă.
În timp ce numărul locurilor de muncă destinat lor a crescut în perioada studiată cu 60.000, numărul locurilor de muncă destinate bărbaţilor a scăzut cu 1,4 milioane. Este şi rezultatul faptului că domeniile cele mai afectate de criză – producţia sau construcţiile – sunt dominate de bărbaţi, în timp ce sectoarele în care -sau creat locuri de muncă – sănătate şi educaţie – sunt în principal dominate de femei.
În plus, ele tind să fie plătite mai mult pe oră decât bărbaţii, genul de munci din aceste sectoare dominate de femei este retribuit mai mult decât cele din sectoarele construcţii sau producţie.
![top 10 cei mai bine platiti Top 10 cele mai bine platite locuri de muncă nou create în Europa](https://cdn.cursdeguvernare.ro/wp-content/uploads/2014/08/top-10-cei-mai-bine-platiti.jpg)
Doar numărul posturilor cele mai puţin plătite este mai mare în cazul bărbaţilor, decât al femeilor. O explicaţie ar putea fi şi faptul că bărbaţii care şi-au pierdut locul de muncă au acceptat posturi mai puţin plătite în domeniul ospitalităţii, retail sau serviciilor.
Femeile care şi-au pierdut locul de muncă activau în meserii mai prost platite şi erau fie menajere, fie îngrijitoare medicale, angajate la domiciliul angajatoriilor.
Schimbări pe piaţa locurilor de muncă part time
În trecut, această piaţă a fost dominată de femei, însă criza a inversat tendinţele, iar acum din ce în ce mai mulţi bărbaţi au locuri de muncă part time.
Poate fi o iniţiativă a angajatului, dar şi a angajatorului, care reduce orele de muncă ale angajaţilor şi salariile, în funcţie de activitatea companiei. Pentru a nu recurge la şomaj, mulţi au optat la reducerea costurilor atunci când a fost necesar, reducând programul de muncă, se arată în studiu.
Există însă şi o diferenţă pe sexe: dacă posturile part time sunt, în cazul bărbaţilor, cele din meseriile mai prost plătite, nu este acelaşi caz la femei, care au locuri de muncă part time din zona celor bine plătite, care cere o specializare.