Procentul tinerilor europeni care îşi prelungesc viaţa în familie, în casa părinţilor, în loc să devină independenţi, a crescut pe perioada crizei, din cauza înrăutăţirii situaţiei materiale a acestora, potrivit studiului “Situaţia socială a Tinerilor” Eurofound 2014.
În 2007, 44% din tinerii între 18 şi 29 de ani din Europa, trăiau încă în casa părinţilor, în timp ce în anul 2011, procentul acestora era de 48%.
Tinerii au fost cel mai afectaţi de şomaj în această perioadă, în rândul lor înregistrându-se cele mai mari rate ale şomajului şi ei fiind primii cărora li s-au redus veniturile după izbucnirea crizei.
(Citiți și: ”Noul defavorizat: tânăr, sărac, tânăr, şomer. O paralelă UK-România”)
Cele mai mari creşteri au fost înregistrate în state din centrul şi estul Europei – Ungaria (36%) Slovenia (cu 21%), Lituania (cu 17%) şi Polonia (15%).
Numărul tinerilor între 18 şi 29 de ani care trăiesc singuri a crescut în Finlanda, Olanda şi Franţa.
În România, una dintre ţările cu cei mai mulţi tineri care locuiau în 2007 cu părinţii (peste 60%), ponderea a scăzut, în 2011, până la 54%.
![tineri care traiesc cu parintii](https://cdn.cursdeguvernare.ro/wp-content/uploads/2014/03/tineri-care-traiesc-cu-parintii.jpg)
Cui îi cer ajutorul atunci când au probleme
Cei mai mulţi dintre tineri cer ajutorul familiei atunci când au probleme de sănătate (85%), iar prietenii sunt la fel de importanţi ca şi familia atunci când simt nevoia să discute cu cineva (46% din ei apelează la prieteni, iar 48%, la familie).
Prietenii sunt mai importanţi, ca suport, în cazul tinerilor care locuiesc singuri şi pentru cei care sunt cuprinşi într-un sistem de educaţie.
Încrederea în instituţii
În general, tinerii au mai puţină încredere în poliţie, comparativ cu persoanele mai în vârstă, şi, în mod neaşteptat, studiul a constatat că procentul perosanelor între 18 şi 29 de ani care au încredere în această instituţie s-a conservat în anii de criză.
A scăzut, dar nu semnificativ, încrederea tinerilor europeni în guverne, parlamente şi în sistemul judiciar.
Declinul încrederii persoanelor de peste 29 de ani, în instituţiile de mai sus, a fost mult mai mare.
După cum era de bănuit, cele mai mari creşteri ale ponderii tinerilor care nu au deloc încredere în instituţiile statului s-au înregistrat în statele cele mai afectate de criză: Grecia, Cipru, Spania.
Cu toate acestea, nu a crescut în mod deosebit nici participarea politică şi nici participarea la proteste a tinerilor.
Încrederea în oameni
România este ţara unde criza a afectat în cea mai mare măsură încrederea tinerilor în persoanele din jurul lor.
Cele mai mari scăderi ale procentelor de tineri care au încredere în ceilalţi s-au înregistrat în România, Cipru şi Slovacia, în timp ce au crescut în Finlanda, Slovenia şi Germania.