![](https://cdn.cursdeguvernare.ro/wp-content/uploads/2016/09/bratislava-300x165.png)
În septembrie 2016, liderii UE s-au reunit oficial pentru prima oară în 43 de ani în lipsa prim-ministrului Marii Britanii. Scopul declarat al summit-ului organizat la Bratislava era acela de a aproba un set de acțiuni menite să facă imposibilă contagiunea Brexit, un plan care să descrie viitorul UE fără Regatul Unit.
Foaia de parcurs care a însoțit Declarația de la Bratislava conținea angajamentele celor 27 de a reforma o Uniune imperfectă. Doi ani și jumătate mai târziu, se poate constata că scopul principal a fost atins: nimeni din UE nu s-a alăturat Marii Britanii către ieșire.
În așteptarea pozițiilor care vor fi comunicate la Sibiu, Politico analizează în ce măsură UE și-a îndeplinit promisiunile mai vechi, făcute la Bratislava – Planul lui Jean Claude Juncker poate fi recitit AICI-LINK.
Concluziile analizei sunt: UE se poate mândri cu câteva realizări, dar se confruntă în continuare cu provocări semnificative, cea mai concretă fiind reprezentată de estimarea că euroscepticii ar putea câștiga aproape o treime din locurile viitorului Parlament European. Creșterea economică a Europei avansează lent, sistemele naționale fiscale dau rateuri, iar asigurarea locurilor de muncă este în suferință.
Detalii ale analizei, în ceea ce urmează.
Comunicarea cu cetățenii
Ce au promis liderii: ”Trebuie să îmbunătățim comunicarea… Deciziile noastre trebuie să fie mult mai clare, vom folosi un limbaj onest și clar. Ne vom concentra atenția pe așteptările cetățenilor, vom ataca puternic soluțiile simpliste emise de forțele extremiste și populiste.”
Ce s-a întâmplat: UE a demarat o amplă consultare cu cetățenii, susținută de președintele Emmanuel Macron, și a cheltuit peste 30 de milioane de euro pentru campanii de încurajare a prezenței la vot. Liderii UE au eșuat însă să contracareze ”forțele extremiste și populiste”. După summit-ul de la Bratislava, Italia are un guvern în care au intrat două partide populiste, Fidesz-ul din Ungaria a derapat atât de mult încât PPE a luat decizia să îl suspende din familia politică, iar sondajele preelectorale arată o creștere constantă a populismului și extremismului în Europa.
Scorul Politico: 5/10
Încrederea în UE
Ce au promis liderii: ”O Uniune atractivă în care oamenii cred și pe care oamenii o sprijină”.
Ce s-a întâmplat: Sprijinul acordat UE crește pe continent. Sondajele arată o creștere a celor care văd în calitatea de membru UE un lucru bun sau foarte bun. Asta nu înseamnă că bătălia e câștigată: pe ansamblu, doar 42 % dintre europeni afirmă că au încredere în UE, după cum arată datele ultimului Eurobarometru.
Scor Politico: 7/10
Politica externă
Ce au promis liderii: ”Vom asigura controlul politic asupra evoluțiilor pentru a ne construi viitorul comun”
Ce s-a întâmplat: Pe plan intern, politica externă a UE este în mare măsură inconsistentă și ineficace – rezultat al faptului că blocul reușește foarte rar să obțină unanimitatea celor 28 de state membre pentru a lua măsuri decisive în orice problemă dată. UE a reușit să dezvolte o relație bună cu Japonia prin intermediul unui tratat de liber-schimb implementat anul acesta- este practic singurul succes al Uniunii. În rest, relații tulburi cu Statele Unite, cu China. Inconsistență în poziții vizavi de punctele fierbinți ale planetei- Ucraina, Venezuela, Siria.
Scor Politico: 5/10
Migrație
Ce au promis liderii: ”Niciodată nu vom mai permite revenirea la fluxurile necontrolate din 2015 și vom reduce în continuare numărul migranților ilegali. Asigurarea controlului deplin al frontierelor externe. Extinderea consensului UE privind politica de migrație pe termen lung și aplicarea principiilor responsabilității și solidarității.”
Ce s-a întâmplat: UE a redus numărul migranților ilegali cu ajutorul unor acorduri bilaterale. Există un control parțial funcțional al frontierelor, dar și solidaritate parțială cu Italia, Grecia și Spania, state care continuă să suporte cel mai mult consecințele migrației. Mai mult decât orice altceva, migrația este o sursă de creștere a euroscepticismului pe continent.
Planul de înființare a centrelor de primire a migranților în stele din nordul Africii, aprobat în cadrul unui summit-maraton în iunie 2018, nu s-a materializat.
Scor Politico: 3/10
Apărare și securitate
Ce au promis liderii: ”Vom face tot ce este necesar pentru a ajuta Statele Membre să își asigure securitatea internă și să lupte împotriva terorismului”. În mod explicit, liderii UE au promis intensificarea schimbului de informații, o mult mai asiduă muncă de combatere a amenințărilor hibride, cooperearea pentru interoperaționalizarea forțelor naționale de apărare și ”implementarea imediată a declarației comune cu NATO”.
Ce s-a întâmplat: Aproape toate guvernele Uniunii au acceptat lansarea noului pact militar- PESCO- și au votat în favoarea creșterii bugetelor de Apărare. UE a deschis în Finlanda un Centru de Excelență în Combaterea Amenințărilor Hibride și a făcut investiții în controlul granițelor. Chiar dacă UE a făcut progrese semnificative în domeniul Apărării, foarte puțină lume crede că UE este capabilă să se protejeze singură, fără ajutor american, dacă va fi nevoie. Cel puțin, nu pe termen scurt.
Scor Politico: 8/10
Economie și piața muncii
Ce au promis liderii: Să combată somajul în rândul tinerilor și să creeze ”un viitor economic promitățor pentru toți, care să protejeze modul nostru de viață și să furnizeze tinerilor oportunităși mai bune”.
Ce s-a întâmplat: Rata șomajului variază între 1,9% în Cehgia și 18,5% în Grecia. Media UE este în prezent de 14,9%, față de 18,7% de la momentul Bratislava. Comisia Juncker a încercat să încurajeze guvernele naționale să investească în programe de educare și pregătire, dar rezultatele nu sunt pe măsura așteptărilor. Creșterea economică este, la fel, sub așteptări în ciuda masivelor investiții susținute prin Planul Juncker- 389,8 miliarde euro, potrivit datelor EFSI.
Scor Politico: 6/10