![](https://cdn.cursdeguvernare.ro/wp-content/uploads/2018/09/iran-atac-1.jpg)
Un atentat a ucis, sâmbătă, în Iran cel puțin 29 de oameni, din care jumătate erau membri ai Gărzilor Revoluționare, cea mai puternică forță militară a Iranului.
Atacul a avut loc cu ocazia unei parade a Gărzii Revoluționare în orașul Ahvaz, care marca startul războiului împotriva Irakului din anii ’80. Numărul răniților se ridica la 60, potrivit Reuters.
Atentatul a fost revendicat inițial de o mișcare etnică numită Ahvaz National Resistance, care acționează pentru separarea statală a provinciei Khuzestan, bogate în petrol.
Ulterior Organizația Stat Islamic a revendicat și ea responsabilitatea atacului, dar purtătorul de cuvânt al armatei iraniene a infirmat informația. Nici una din revendicări nu a fost însoțite de dovezi.
Corpul Gărzilor Revoluționare Islamice este dea mai puternică și mai bine echipată forță militară a Iranului și susține puterea politică a clerului șiit de la revoluția islamică din 1979 încoace.
Gărzile Revoluționare controlează o mare parte din economia țării prin participații de miliarde de dolari.
Ministrul de externe de la Teheran a afirmat că țara sa va răspunde „decisiv” la atac.
Tensiunile dintre iranienii șiiți majoritari și minoritatea arabă sunită au crescut în ultimii ani, cele două parți situându-se pe poziții diferite și în conclictul din Siria.
Lupta pentru putere în regiune
Atentatul a avut loc cu o zi înainte ca președintele iranian Hassan Rouhani să plece la New York pentru a se adresa Adunării Generale a ONU, săptămâna viitoare.
Și președintele american Donald Trump se va adresa adunării care va fi marcată de poziționarea statelor ONU față de disputa dintre SUA și Iran.
Un general iranian a afirmat că cei patru atacatori de la Ahvaz au fost antrenați de două țări din Golf și au legături cu SUA și Mossad.
„Hassan Rouhani va folosi atacul pentru a justifica prezența în regiune. Atacul va întări poziția Gărzilor Revoluționare în Iran și în regiune”, a spus un analist politic din Teheran, citat de Reuters.
Atentatul de azi a avut loc „pe fondul dezvoltării din ultima vreme a unei confruntări mai adânci, pe două coordonate principale”, potrivit expertului Dan Dungaciu, directorul Institutului pentru Științe Politice al Academiei Române .
„Întâi, după demantelarea Statului Islamic, s-a instaurat un vid politic pe care Iranul tinde să-l umple, având cea mai mare armată convențională din regiune. Desigur intenția iraniană nu este pe placul SUA, Israelului și nici al Turciei și ar putea complica ecuația de putere din regiune”, a explicat Dan Dungaciu, pentru cursdeguvernare.ro.
În al doilea rând, „Iranul a reușit să infiltreze factori de influență proprii în conducerea Irakului și nu este deloc întâmplător că, după anumite amânări, acum o săptămână a fost ales speakerul parlamentului irakian, în persoana unui politcian susținut de o grupare proiraniană”. Iar „influența iraniană în politica irakiană este un semnal prost pentru cei care urmăresc echilibrul de putere din regiune”.
Mai trebuie adăugată resurecția revendicărilor kurde privind autodeterminarea, după retragerea SUA din acordul nuclear multipartit, ceea ce nu este deloc o coincidență.
Nu trebuie uitat că sunt 12 milioane de kurzi în Iran și nici faptul că aici a existat singura formă de statalitate kurdă din istorie. Faptul are o importanță mai mult decât simbolică, chiar dacă Republica Kurdă a Mahabadului a existat doar pentru 11 luni în 1946”, a mai spus Dan Dungaciu.
Poziția americană poate fi mai bine înțeleasă și dacă „ne amintim că John Bolton, înainte de a fi numit consilier pe probleme de securitate natională al președintelui Donald Trump, a trimis un memoriu la Casa Albă, prin care recomanda susținerea revendicărilor kurde de autodeterminare”, a adăugat expertul citat.
Totodată SUA a inclus pe grupările iraniane care acționează în Irak lista teroriștilor”.
Astfel că, „orice ar zice Iranul acum și chiar dacă SUA nu a sponsorizat atentatul de azi, este clar că aceasta este gândirea iraniană și este evident că pe axa Teheran – Washington se concentrează confruntarea și se restructurează ecuația de putere din regiune”, a conchis Dan Dungaciu.