Datele publicate de INS pentru anul 2013 arată că nivelul de trai al gospodăriilor populației a scăzut cu circa 0,6% în termeni reali față de anul precedent.Venitul mediu lunar pe gospodărie a crescut de la 2.475 lei la 2.559,1 lei (+3,39%), în condițiile în care prețurile s-au majorat cu 3,98% ( inflația medie anuală consemnată prin IPC).
Cu toate acestea, în mod aparent paradoxal, venitul mediu pe persoană s-a mărit cu un minuscul 0,05%, urmare a reducerii numărului de persoane dintr-o gospodărie de la 2,87 la 2,86. Chiar și așa, rezultatele anunțate rămân slabe din perspectiva creșterii nivelului de trai, în contextul în care creșterea anunțată de INS a Produsului Intern Brut în același interval de timp a fost de 3,5% în termeni reali.
![tabel1](https://cdn.cursdeguvernare.ro/wp-content/uploads/2014/06/tabel1.png)
De reținut, variația reală a veniturilor bănești la nivelul familiilor a fost de +0,7% iar cea calculată per individ s-a situat la un nivel dublu, respectiv 1,4%. Media negativă per familie și cea stagnantă per individ au rezultat din diminuarea cu mai mult de șase procente în ambele variante de raportare a veniturilor în natură.
S-a văzut aici influența producției agricole bune, urmare a căreia au scăzut prețurile atât la majoritatea produselor agricole cât și ca medie a grupei alimentare din IPC. Ceea ce arată complexitatea problemelor economice și influențele uneori contradictorii ( anul agricol bun a dus la creșterea peste așteptări a PIB dar și la reducerea semnificativă a veniturilor în natură).
În ceea ce privește structura veniturilor, trebuie subliniată consolidarea trecerii în zona de majoritate absolută a veniturilor salariale și reducerea cu peste un punct procentual a ponderii veniturilor în natură. Ponderea veniturilor din prestații sociale s-a diminuat ușor, urmare a verificărilor extensive efectuate pentru a certifica situația reală a celor sprijiniți de stat.
Veniturile din agricultură și cele din vânzarea de active din proprietatea personală și-au redus la nivel minimal participarea la veniturile totale ale unei gospodării. În schimb, au crescut importanța sumelor obținute din activități independente ( fapt pozitiv, în ton cu evoluția societății) dar și, destul de consistent, ponderea sumelor încadrate la ”alte venituri” (ceea ce sugerează dezvoltarea unor activități nefiscalizate).
![tabel2](https://cdn.cursdeguvernare.ro/wp-content/uploads/2014/06/tabel2.png)
Creșterea destul de bună a veniturilor în mediul urban (+2,1% în termeni reali) a fost însoțită de diminuarea considerabilă în termeni reali a veniturilor în mediul rural. Acestea din urmă au fost mai reduse cu peste trei procente, ceea ce a adâncit falia considerabilă ( aproape 44%) dintre nivelul de trai de la orașe și cel de la sate.
![tabel 3](https://cdn.cursdeguvernare.ro/wp-content/uploads/2014/06/tabel-3.png)
După cum era și firesc, membrii familiilor de salariați au fost principalii beneficiari ai creșterii economice. Ei au urmați de pensionari și de agricultori, ale căror venituri s-au majorat în decurs de un an cu doar 0,5% și, respectiv, 0,2% în termeni reali. La nivelul familiilor de șomeri, s-a înregistrat o degradare de 1,7% a nivelului individual de trai.
Este principala problemă din perspectiva evoluției în plan social, problemă ce reclamă măsuri de creare a noi locuri de muncă durabile. Asta deoarece șocul resimțit de șomeri este deosebit de pronunțat, la venituri de 82% față de membrii familiilor de agricultori, 58% față de pensionari și doar 45% față de salariați.