Deficitul rezultat din schimburile comerciale externe ale României s-a diminuat puternic, cu circa 40%, după ce a stat în cei patru ani anteriori imediat sub plafonul de 10 miliarde euro. Datele comunicate de Institutul Național de Statistică arată că această evoluție favorabilă s-a produs prin majorarea considerabilă a exporturilor (+10%), concomitent cu limitarea creșterii importurilor la doar 1%.
Exprimat în lei ( în conformitate cu metodologia UE), soldul negativ din schimburile externe în termeni FOB/CIF s-a diminuat de la circa 43 miliarde lei sau 7,4% din PIB, până la 25,2 miliarde lei sau 4% din PIB. Altfel spus, România a reușit să își ajusteze poziția în schimburile internaționale până la o valoare compatibilă cu traiectoria de trecere spre adoptarea monedei unice europene.
De subliniat faptul că rezultatele exprimate în lei sunt ceva mai mici decât performanța în euro, ceea ce reflectă o ușoară întărire a monedei naționale în termeni reali. După cinci ani de la manifestarea efectelor crizei economice mondiale, România și-a majorat exporturile cu circa 20 miliarde euro, în timp ce importurile au crescut cu doar aproximativ 16 miliarde euro.
Pe destinații mari, avansul cel mai mare s-a înregistrat pe relația cu țările din fara UE28. În raport cu acestea, performanța exporturilor s-a îmbunătățit cu 12,8%, în timp ce importurile s-au diminuat cu 7,2%. Față de colegele din UE, avansul exporturilor a fost ceva mai mic, de 8,8% exprimat în euro, în timp ce importurile au crescut cu patru procente.
În condițiile unei relansări timide a cererii interne, exporturile au constituit în 2013 motorul principal de creștere economică, la fel ca în perioada 2009 – 2011. Rezultatul bun din comerțul exterior a permis reducerea considerabilă a deficitului comercial și limitarea drastică a deficitului de cont curent, spre ceva mai mult de un procent din PIB.
![tabel 1](https://cdn.cursdeguvernare.ro/wp-content/uploads/2014/02/tabel-11.png)
Gradul de acoperire al importurilor cu exporturile realizate a depășit, în premieră postdecembristă, nivelul ”polonez” de 90%. Asta după ce ritmul de recuperare a decalajului de competitivitate în schimburile externe față de fostele colege de bloc estic se diminuase considerabil și chiar a stagnat în 2012. Soldul FOB/CIF, plafonat sub pragul de 10 miliarde euro, a reușit o spectaculoasă reducere de circa 40%, pînă la nivelul de 5,7 miliarde euro.
![tabel 2](https://cdn.cursdeguvernare.ro/wp-content/uploads/2014/02/tabel-21.png)
De remarcat schimbarea de trend în gradul de deschidere al economiei față de exterior, măsurat prin raportarea valorii cumulate a exporturilor și importurilor la PIB. După nivelul maxim atins în 2011, acesta a intrat pe o traiectorie de scădere, urmare a unei limitări destul de semnificative a avansului importurilor (doar +0,2% în lei și +1% în euro).
Pe parcursul anului trecut, soldul negativ rezultat din schimburile cu țările partenere a fluctuat considerabil. Minimele s-au înregistrat în august, octombrie și martie-aprilie, când s-au plasat în intervalul 2,5 – 3 miliarde lei (0,57 – 0,65 miliarde euro) iar rezultatele cele mai bune s-au consemnat au fost consemnate în ianuarie-februarie, iunie, septembrie și noiembrie ( deficit de circa 1- 2 miliarde lei și sub 0,4 miliarde euro).
![tabel 3](https://cdn.cursdeguvernare.ro/wp-content/uploads/2014/02/tabel-32.png)
Interesant este că aproape trei sferturi din exporturile românești au fost constituite de produse din grupele ”mașini și echipamente de transport” ( 42,0% din total) și ”alte produse manufacturate” (32,5%). La acestea s-au adăugat produsele agroalimentare, băuturile și tutunul (8,5%), materiile prime și materialele (6,2%) și de-abia apoi produsele chimice (5,6%) și combustibilii (5,2%).
Pe segmentul de mașini și echipamente de transport, România a înregistrat un excedent de aproape un miliard și jumătate de euro ( exporturi de 20,8 miliarde euro față de importuri de 19,3 miliarde euro). De reținut, produsele alimentare, băuturile și tutunul au venit puternic din urmă, au prins podiumul ponderilor la export și au limitat deficitul specific la mai puțin de 100 milioane euro.
În schimb, pe zona de produse chimice deficitul a urcat la peste cinci miliarde euro sau 88% din deficitul total. La acesta s-a adăugat rezultatul puternic negativ de -2,9 miliarde euro sau 50% din deficitul total al unui sector unde tradițional eram puternici, cel de combustibili minerali și lubrifianți. Așadar, petrochimia contribuie cu un incredibil 138% la rezultatul negativ al schimburilor externe.