Institutul Național de Statistică a dat publicității o serie cuprinzătoare de date referitoare la costul forței de muncă pe anul trecut. Dintre aspectele prezentate, am selectat și am pus în context situațiile din administrația publică și cele în profil teritorial, pe care le-am considerat ca fiind de interes deosebit pentru publicul larg.
Sectorul public concentrează peste un sfert din salariați
Numărul mediu al salariaților a fost anul trecut de 4.443,6 mii persoane cu doar 0,7 mii în plus față de anul precedent. În schimb, la finalul lui 2013, creșterea era perceptibilă, fiind consemnate (din motive sezoniere) 4.801,1 mii persoane (cu 23,9 mii mai mult față de finele lui 2012, adică o jumătate de procent în plus).
Ponderea salariaților din societățile cu capital privat a crescut de la 72,0% în 2012 la 73,4% în 2013. Simplificat, ne apropiem tot mai mult de o structură cu trei sferturi de angajați în privat și un sfert la stat.
Pe cele trei segmente mari din sectorul public (învățământ, sănătate și administrație publică- exclusiv forțele armate și asimilați), numărul mediu de salariați a fost de 867,5 mii adică un salariat din cinci.
![tabel 1](https://cdn.cursdeguvernare.ro/wp-content/uploads/2014/09/tabel-17.png)
De remarcat diferențele destul de mari între costurile salariale și câștigurile brute ale angajaților din sectorul public, în funcție de sectorul de activitate ( cam 4,7% pentru administrația publică, 27,8% pentru învățămînt, valoarea teoretic corectă, și 41,7% pentru sănătate).
![tabel 2](https://cdn.cursdeguvernare.ro/wp-content/uploads/2014/09/tabel-28.png)
În schimb, raportul net/brut este în toate cazurile undeva peste 72%, ceea ce duce la situația în care veniturile nete din administrația publică sunt cu peste 50% peste media națională. Totodată, veniturile salariale din sănătate se află cu 8% sub aceeași medie, adică mai mici decât în învățământ (-3% față de medie) deși costul pe persoană angajată apare mai mare în statistica oficială.
Situația pe județe
Cele mai mici câștiguri salariale s-au înregistrat în județul Harghita (1.130 lei lunar) iar cele mai mari în București (2.304 lei lunar).
Practic, salariile din Capitală sunt duble față de cele ale minoritarilor majoritari. Exprimarea în moneda unică ne dă ( la cursul mediu de 4,4190 lei/euro pentru 2013) aproape exact de 1,5 euro pe ora lucrată în mijlocul țării și 3 euro pe ora lucrată în buricul ei.
În opt județe câștigul salarial mediu net a fost sub 1.200 lei lunar sau 40 de lei pe zi (Bihor, Bistrița-Năsăud, Maramureș, Covasna, Harghita, Vaslui, Neamț și Vrancea – cu trei insule mari de sărăcie în Ardealul de Nord, zona Harcov și în Moldova.
În alte opt județe, câștigul salarial mediu net a fost peste 1.500 lei lunar sau 50 de lei pe zi (Cluj, Sibiu, Argeș, Prahova, Ilfov, București, Gorj și Timiș). Câte unul de fiecare regiune în Nord-Vest, Centru, Sud-Vest și Vest, câte două în Sud-Muntenia și București-Ilfov și nici unul în regiunile de Nord-Est și Sud-Est.
![3](https://cdn.cursdeguvernare.ro/wp-content/uploads/2014/09/31.jpg)
Restul județelor, adică majoritatea, au înregistrat valori între 1.200 lei lunar și 1.500 lei lunar, respectiv 40 -50 lei/zi, valori care arată care este venitul din muncă al celei mai mari părți a românilor. Media națională de 1.579 lei se situează în afara acestui interval deoarece a fost trasă în sus de valorile mult mai mari din regiunea Capitalei.