Rusia îşi schimbă strategia media în plan internaţional, pe fondul celor mai reci relaţii cu Occidentul de la războiul rece încoace. Moscova a crescut bugetul pentru instituţiile sale media din străinătate în 2015, alocând 400 de milioane de dolari pentru canalul de televiziune Russia Today (RT) şi 170 de milioane de dolari pentru Rossiya Segodnya, agenţia de presă de stat care include şi Sputnik News, scrie The Guardian.
Sputnik News, noua reţea de propagandă, prezentă şi în România
Sputnik News este un website şi reţeaua de radiouri care înlocuieşte Vocea Rusiei. Spre deosebire de instituţia pe care o înlocuieşte, Sputnik News se remarcă prin mărime: va fi prezent în 34 de ţări, în 130 de oraşe. Aşa cum arată planurile de dezvoltare, birouri redacţionale vor fi şi în Bucureşti şi la Chişinău.
![retea sputnik](https://cdn.cursdeguvernare.ro/wp-content/uploads/2015/01/retea-sputnik.png)
Fiecare redacţie va avea între 30 şi 80 de angajaţi, iar o echipă de 100 de oameni vor lucra în redacţia din Kiev. Conţinutul va fi produs local, de către jurnalişti locali.
Sputnik News va avea redacţii în principalele capitale ale lumii, Washington DC, Berlin, Londra, Beijing, Paris, însă birourile sale sunt în special concentrate în vecinătatea apropiată Rusiei.
Cu excepţia Turkmenistanului, fiecare fostă republică sovietică va găzdui o redacţie, la fel ca şi regiunile secesioniste georgiene, Abhazia şi Osetia de Sud.
În ceea ce priveşte site-ul, în afară de limba engleză, acesta are versiuni în germană, spaniolă, turcă, chineză sau kârgâză. Reţeaua de radio va emite în 30 de limbi, inclusiv în engleză, dar şi în limbile tuturor fostelor republici sovietice, cu excepţia celor vorbite în Lituania, Belarus şi Turkmenistan. În schimb va emite şi în limba tătară, sau în cele vorbite în Abhazia şi Osetia.
În Tadjikistan, Rossiya Segodnya i-a angajat deja pe cei mai buni jurnalişti, reprezentanţi ai societăţii civile şi pe reprezentanţii presei occidentale, promitând salarii mult mai mari şi perspective de evoluţie în carieră, arată The Guardian.
Opiniile sunt împărţite în ceea ce priveşte această aventură media a Kremlinului. Unii argumentează că Sputnik News şi alte iniţiative media ruse vor promova dezbaterea, în timp ce alţii susţin că sunt parte a războiului informaţional pe care Rusia îl duce cu Occidentul, instrumente de propagandă.
Unii analişti ruşi compară iniţiativa cu Vocea Americii sau Radio Europa Liberă, două proiecte media finanţate de guvernul american.
Standardele jurnalistice
Analiştii şi jurnaliştii occidentali spun însă că standardele jurnalistice ale canalelor media de stat ruse pot fi puse sub semnul întrebării. Argumentele lor se bazează pe modul în care a fost prezentat conflictul din Ucraina de către media rusă deţinută sau controlată de Kremlin.
Russia Today a început la sfârşitul lunii octombrie 2014 să emită şi în Marea Britanie şi a fost imediat acuzat că oferă conţinut părtinitor şi interpretează subiectiv evenimentele mondiale. Publicul pare însă mai puţin preocupat de asta, iar abordarea critică a RT faţă de politica occidentală i-a atras spectatori adepţi ai extremei drepte, stângi şi a celor cu sentimente antiamericane.
Instituţia care reglementează audiovizualul din Marea Britanie a emis o serie de avertismente la adresa RT, după ce a ajuns la concluzia că nu a fost imparţială în relatarea conflictului din estul Ucrainei.
Un raport al Institutului pentru o Rusie Modernă, un think- tank din New York condus de fiul fostului oligarh Mihail Hodorkovski, care are ca temă folosirea informaţiei ca armă de către Rusia, arată că scopul unor instrumente precum Sputnik News este nu numai de a face propagandă, ci şi de a „provoca confuzie prin teorii ale conspiraţiei şi proliferarea de informaţii false”.
Prin urmare, compararea acestui demers al Moscovei cu Vocea Americii sau Radio Europa Liberă este total greşită.
Programele şi ştirile Sputnik News
În prima lună de emisie, Sputnik News – al cărui slogan este „Spunem ceea ce nu se spune” – a avut o prezentare extensivă protestelor din Ferguson, din SUA, împotriva brutalităţii poliţiei, a criticat embargoul american impus Cubei, a arătat că gazul rusesc este cea mai bună opţiune pentru Europa şi a argumentat necesitatea ca franţa să respecte contractul Mistral.
Temerile suscitate de maşina de propagandă rusă
Cele mai preocupate state faţă de această expansiune mediatică rusă sunt ţările baltice, dar şi Ucraina. Deocamdată Sputnik nu a început să emită în aceste foste republici sovietice, însă în Estonia, în Tallinn, deja a început organizarea biroului şi recrutarea jurnaliştilor.
Temerile sunt că într-o atmosferă atât de tensionată, instituţiile media ale Kremlinului ar putea duce la tensiuni între minoritatea rusă şi majorităţile naţionale. De exemplu, un sondaj realizat recent în letonia a arătat că etnicii ruşi sunt de acord mai degrabă cu poziţia Rusiei în conflictul din Ucraina decât cu cea a occidentului.
Tensiunile din ţările baltice dintre minoritatea rusă şi restul populaţiei au fost mult estompate în ultimii ani, însă experţii se tem că ele s-ar ptuea accentua din nou din cauza propagandei media ruse.
Răspunsul occidentului: televiziuni în limba rusă
Occidentalii caută soluţii de contracarare a propagandei ruse, care are deja efecte în ţările europene. Liderii Uniunii Europene au în vedere înfiinţarea unui nou canal de televiziune în limba rusă, destinat combaterii propagandei ruse în Europa. A fost un anunţ făcut de ministrul de externe al Letoniei, Edgars Rinkevics.
Propunerea, care este în discuție, a explicat ministrul leton, este „de a investi în comun în surse alternative de informare – nu surse alternative de propagandă, ci un post de televiziune european alternativ normal, cu divertisment, cu ştiri, dar cu informaţii foarte exacte”.
Rinkevics a mai precizat că între 13 şi 15 state membre UE şi-au exprimat în mod informal susţinerea pentru această idee, de la micile ţări de la frontiera de est a Uniunii, până la ţările scandinave, Polonia şi Marea Britanie.
Potrivit ministrului, această iniţiativă este importantă în special pentru Letonia şi Estonia, țări unde trăiesc un număr semnificativ de vorbitori de limba rusă.
Pe de altă parte, The Guardian citează experţi în comunicaţii care afirmă că guvernul din Estonia a decis lansarea, de către compania publică de televitiune, a unui canal în limba rusă, în toamna acestui an.