Ministrul Muncii, Sebastian Lăzăroiu, unul dintre susţinătorii viziunii preşedintelui Traian Băsescu în guvern, a dat sâmbătă, semnalul de grăbire a înfiinţării noului Minister pentru coordonarea absorbţiei fondurilor europene, un ”cap limpede” al Executivuluiu, în acest domeniu.
”Este nevoie de o autoritate la nivelul Guvernului, chiar de un minister, care să se ocupe doar de aceste fonduri şi să coordoneze toate programele. Fiecare program va rămâne la ministerul lui, dar trebuie să fie un cap limpede care să coordoneze toate aceste proiecte. Polonezii şi bulgarii au făcut asta, iar în şase luni au înregistrat o explozie a gradului de absorbţie”, atrăgea atenția Lăzăroiu, sâmbătă, la Sulina.
De asemenea, coaliţia de guvernare ordonat Guvernului să reia procedurile pentru formarea noului minister din luna septembrie, odată cu revenirea parlamentului din vacanţă, mai ales că Executivul are deja la dispoziţie studii privind viitorul cadru instituţional pe care ar putea fi bazat viitorul minister.
Cursdeguvernare.ro a obținut cele două propuneri care se află în acest moment pe masa premierului Emil Boc, elaborate de Departamentul pentru Afaceri Europene (DAE) al Guvernului, prin care se prezintă modelul bulgar şi modelul polonez al gestionării fondurilor structurale şi de coeziune.
DAE recomandă modelul bulgar: ministru fără portofoliu
Cele mai mari şase de implementare în România îl are modelul bulgar de gestionare a fondurilor europene, recomandat de către DAE premierului Emil Boc, mai ales că implementarea acestui sistem poate pleca de la actuala formulă instituţională din România, cu întărirea autorităţii politice a noului ministru pentru fondurile UE.
În modelul bulgar, instituit printr-o hotărâre de guvern din aprilie 2010, ministrul pentru gestionarea fondurilor europene nu are portofoliu şi se află în subordinea directă a premierului Boiko Borisov.
”Ministrul pentru gestionarea fondurilor UE este responsabil de coordonarea generală a fondurilor europene, (…) conduce direct un singur program operaţional, PO Asistenţă Tehnică, şi coordonează restul programelor operaţionale aflate în cadrul ministerelor”, se arată într-o notă înaintată de DAE premierului Boc, intitulată ”Cadrul instituţional pentru gestionarea fondurilor europene în Bulgaria”.
Ce mai face ministrul bulgar pentru fondurile UE
- Prezidează Consiliul pentru coordonarea şi gestionarea fondurilor UE, alcătuit din ceilalţi miniştri. Consiliul are obiectivul de a coordona măsurile pentru punerea în aplicare a politicii guvernamentale de dezvoltare economică şi socială a ţării, finanţată din fonduri europene. Structura abordează toate problemele legate de programare, management şi control al măsurilor.
- Noul ministru are obiectivul de a consolida capacitatea administrativă la nivel naţional şi de a spori eficacitatea absorbţiei fondurilor
- Pe lângă ministru şi Consiliul de coordonare a fondurilor UE, sistemul bulgar mai cuprinde o Unitate pentru Coordonare Centrală, responsabilă cu managementul şi coordonarea centrală a programelor operaţionale, însă managementul direct al acestora este asigurat de autorităţile de management şi organismele intermediare ale acestor programe.
O altă instituţie implicată este Agenţia pentru audit a Fondurilor Europene – instituţie cu grad mare de indepenedenţă, care realizează un control puternic privind legalitatea, regularitatea şi eligibilitatea cheltuielilor care implică fonduri europene.
În sistem mai funcţionează şi Autoritatea de Certificare, din subordinea Ministerului de Finanţe, responsabilă pentru întocmirea şi depunerea declaraţiilor, certificatelor de cheltuieli şi a cererilor de plată către Comisia Europeană.
În sistemul bulgar, ca şi în cel românesc actual, autorităţile de management ale programelor operaţionale se află în cadrul ministerelor de resort, cu excepţia Autorităţii de Management a PO Asistenţă Tehnică, ce se află în directa subordonare a ministrului pentru absorbţia fondurilor europene.
Aşa cum este prezentat de DAE, modelul bulgăresc este cel mai apropiat de actuala structură din România, bazată pe Autoritatea pentru Coordonarea şi Instrumentelor Structurale (ACIS), care, în martie 2011, a fost trecută din subordinea Ministerului Finanţelor în aparatul de lucru al premierului Emil Boc.
”Apreciem că, astfel cum este prezentat, cadrul instituţional din Bulgaria pentru absorbţia fondurilor europene este cvasi-similar din punct de vedere al concepţiei cu cel din România”, se mai arată în raportul Departamentului pentru Afaceri Europene al Guvernului României.
Cătălin Vătafu, propus de DAE pentru a fi ministru
Asemănarea cu sistemul românesc a determinat DAE să recomande explicit premierului Boc modelul bulgar şi să propună ca şeful ACIS, secretarul de stat Cătălin Vătafu să fie făcut ministru.
”Apreciem că la nivel naţional ar putea fi preluată soluţia oferită de Hotărârea BG nr. 70/14.04.2010, în sensul reglementării explicite a atribuţiilor persoanei responsabile pentru coordonarea gestionării instrumentelor structurale şi a raporturilor acesteia cu celelalte entităţi, inclusiv membrii Guvernului (în cazul RO secretarul de stat, şeful ACIS)”, se arată în nota transmisă de DAE premierului Boc.
”În opinia noastră, considerăm că ar trebui analizată posibilitatea atribuirii rangului de ministru (cu sau fără portofoliu), pentru şeful ACIS, întrucât ar fi asigurat nivelul adecvat de reprezentare în funcţionarea reală a relaţiei de coordonare/monitorizare/prezidare a autorităţilor publice centrale care participă în cadrul mecanismului naţional în domeniul fondurilor europene”, mai propune DAE Guvernului României.
Ca şi în cazul Bulgariei – arată DAE – structura românească pentru fonduri europene, ACIS, a trecut de la Ministerul de Finanţe direct la Guvern, însă, spre deosebire de modelul bulgar, ACIS-ul nostru este coordonat doar de un secretar de stat.
”Atribuţiile ACIS corespund celor exercitate de ministrul BG însărcinat cu organizarea şi gestionarea resurselor financiare acordate de UE (…). În schimb, conducerea ACIS este asigurată de un şef de departament, cu rang de secretar de stat şi nu de ministru, numit şi eliberat din funcţie prin decizie a primului-ministru”, menţionează DAE.
Secretarul de stat Vătafu (34 de ani) face parte din Aparatul de lucru al premierului Emil Boc şi este membru al PDL Teleorman, judeţ în care a fost şi consilier judeţean.
În PDL, Cătălin Vătafu vine pe filiera fostului Partid Liberal Democrat al lui Theodor Stolojan, al cărui consilier personal a şi fost.
Absolvent de Relaţii Economice Internaţionale la ASE, Vătafu a lucrat în Ministerul Afacerilor Externe, ca secretar, gradul III, în perioada 2003-2006.
Cu toate acestea, surse din coaliţia de guvernare şi din Executiv au declarat, pentru cursdeguvernare.ro, că preşedintele Traian Băsescu vrea să-şi impună consilierul prezidenţial pentru Afaceri Europene, Leonard Orban, în funcţia de ministru pentru coordonarea absorbţiei fondurilor UE.
Leonard Orban are în favoarea sa argumentele experrienţei sale europene, ca fost comisar european pentru multilingvism, precum şi apropierea de Traian Băsescu.
De asemenea, un argument invocat în coaliţie a fost acela că viitorul ministru pentru fonduri europene trebuie să fie ”văzut bine” la Bruxelles şi să aibă relaţii directe cu preşedintele Comisiei Europene, Jose Manuel Barroso, calităţi inexistente la Vătafu, dar foarte apropiate de pofilul lui Orban.
Modelul polonez: Udrea ar prelua controlul
![Schema poloneza](https://cdn.cursdeguvernare.ro/wp-content/uploads/2011/08/Schema-poloneza.jpg)
Alternativa prezentată de DAE la modelul bulgar este sistemul care funcţionează în Polonia şi care conferă Ministerului Dezvoltării Regionale de la Varşovia atribuţii în coordonarea programelor operaţionale gestionate de toate ministerele polone.
Transpus în legislaţia românească, modelul polon ar conferi ministrului Dezvoltării Regionale şi Turismului, Elena Udrea, puteri de coordonare şi asupra celorlalte ministere, în materia absorbţiei fondurilor europene.
Acest model s-ar lovi automat de rezistenţa UDMR, pentru că i-ar acorda lui Udrea preorgative de control şi coordonare inclusiv asupra Ministerului Mediului, condus de Laszlo Borbely, vicepreşedinte politic al maghiarilor.
În sistemul polonez, ministrul Dezvoltării Regionale are în subordine toate autorităţile de management pentru programele naţionale – instituţii care, în sistemul actual românesc, se află la ministerele de resort, în funcţie de program.
”Autorităţile de management pentru programele naţionale se află în cadrul Ministerului Dezvoltării Regionale, în timp ce cele pentru programe regionale – în birouri regionale”, descrie DAE modelul polonez al abrobţiei fondurilor structurale şi de coeziune.
De asemenea, în sistemul polonez, ministrul Dezvoltării Regionale îndeplineşte funcţia de preşedinte al Comitetului de coordonare al Cadrului naţional strategic de referinţă şi a Strategiei naţionale de dezvoltare.
Acest Comitet, înfiinţat în aprilie 2007 de Guvernul de la Varşovia, are următoarele funcţii:
- monitorizează aplicarea Strategiei naţionale de coeziune pentru perioada 2007-2013
- monitorizează aplicarea Politicii Agricole Comune şi Politicii Comune în domeniul Pescuitului
- asigură conformitatea programelor din Strategia de dezvoltare 2007-2015
- monitorizează cheltuielile pentru aplicarea Strategiei de la Lisabona
- furnizează opinii şi propuneri prvind transferul de fonduri între programele europene.
Sistemul polonez mai cuprinde autorităţi de management, autorităţi de implementare a programelor europene, autorităţi de certificare, precum şi Autoritatea de audit – care participă la ultima etapă a lucrărilor. Autoritatea de audit este condusă de un secretar de stat din Ministerul Finanţelor Publice.
Modelul polonez are, însă, mai păuține șanse de afirmare în România decât sistemul bulgăresc, după cum a declarat și feful DAE, Bogdan Mănoiu, pe 7 august.
”A fost doar evocat acest model (polonez – n.r.), dar s-a insistat mai mult pe modelul bulgar. Mă raportez doar la relatările din presă, altfel, în cadru oficial, nu. Mai precis, nu am participat eu la nicio astfel de întâlnire în care să se fi abordat subiectul în cadru oficial”, spunea Mănoiu, într-un interviu acordat agenției Agerpres.
Un răspuns