Negocierile maraton din noaptea de 11 spre 12 februarie de la Minsk au dus la încheierea unui acord de pace care va debuta cu încetarea focului din 15 februarie, de la miezul nopţii.
Drumul de la acest acord/armistițiu și până la pace este lung, cu atât mai mult cu cât celălalt acord de la Minsk, din septembrie 2014, nu a fost respectat.
Declarațiile negociatorilor
Anunţul ajungerii la un acord a fost făcut de Vladimir Putin.
„Nu a fost cea mai bună noapte din viaţa mea, însă am reuşit să ajungem la un acord asupra a ceea ce era cel mai important”, a spus liderul de la Kremlin, indicând încetarea focului.
Acesta a continuat să culpabilizeze Ucraina pentru prelungirea discuţiilor, afirmând că negocierile au durat mult deoarece „Kievul nu a vrut să discute” cu separatiștii din estul ţării.
„Al doilea punct extrem de important este retragerea armamentului greu al trupelor ucrainene de pe linia de contact de astăzi şi cel al rebelilor din Donbass de pe linia stipulată în acordul din 19 septembrie de la Minsk”, a completat preşedintele rus.
Acesta a vorbit şi despre aranjamentele politice, iar primul lucru este refroma constituţională din Ucraina care trebuie „să ia în considerare drepturile oamenilor care locuiesc în Donbass”.
„Mai este şi chestiunea frontierelor. Dar şi o serie de chestiuni economice şi umanitare”, a sumarizat preşedintele Rusiei.
Acordul Minsk II este însă foarte asemănător celui încheiat anterior, în luna septembrie 2014, tot în capitala Belarusului. Numai că, după aproape 17 ore de negocieri, fiecare parte trebuie să vorbească despre un succes şi despre deblocarea situaţiei.
„Cel mai important lucru obţinut este că, în noaptea de sâmbătă spre duminică, trebuie să fie declarată încetarea focului, fără orice alte condiţii”, a subliniat şi preşedintele Petro Poroşenko.
Omologul său francez, Francois Hollande, a recunoscut că încă au mai rămas multe lucruri de soluţionat în criza ucraineană, dar acordul este o şansă reală de îmbunătăţire a situaţiei.
Liderul de la Elysee a spus că, la un moment dat, separatiştii au respins acordul, dar în final s-au semnat. În acest context i-a mulţumit preşedintelui Putin pentru presiunile făcute asupra separatiştilor de a accepta acest acord.
Şi cancelarul german Angela Merkel a afirmat că mai este încă „foarte, foarte mult de muncă” până la pacea în Ucraina, dar că acum „avem o rază de speranţă” pentru progrese în acest sens.
(Citiți și: ”Scenariul de care se tem SUA în confruntarea Rusia – Ucraina”)
Prevederile concrete ale acordului Minsk II
Kyiv Post a făcut o traducere rapidă a documentului. Chiar dacă se precizează că nu este traducerea oficială, iata care sunt punctele acordului:
- Încetarea imediată şi totală a focului în Doneţk şi Lugansk şi punerea sa în aplicare din 15 februarie, de la ora 00.00.
- Retragerea întregului armament greu de pe ambele părţi, pe o distanţă egală, cu scopul de a crea o zona de securitate de minimum 50 de km cu excepţia artileriei cu calibru de 100mm sau mai mult), o zonă de securitate de 70 de km pentru MRLS – sistemele de lansare de rachete şi o zonă de 140 de km pentru lansatoarele de tipul Tornado-S, Uragan, Smerch şi pentru sistemele tactice Tochka U.
- pentru forţele ucrainene pe actuala linie de contact
- pentru separtişti pe linia de contact prevăzută în acordul din septembrie, de la Minsk
- Retragerea armamentului trebuie să înceapă nu mai târziu de a doua zi după încetarea focului şi trebuie finalizată în 14 zile.
- Procesul va fi asistat de OSCE şi de grupul de contact.
- Monitorizarea şi verificarea regimului de încetare a focului şi a retragerii armamentului greu va fi făcută de OSCE, folosind toate tehnicile necesare, precum sateliţi, drone, sisteme de radiolocaţie, etc.
- În prima zi de după retragere, va începe un dialog asupra modalităţii de oganizare a alegerilor locale, în conformitate cu legislaţia ucraineană şi cu legea privind ordinea autonomiei locale în regiunile Doneţk şi Lugansk şi despre viitorul acestor regiuni.
- Fără întârziere, dar nu mai tâziu de 30 de zile de la daza semnării acordului, trebuie aprobată de parlamentul ucrainean o rezoluţie în care să fie prevăzut teritoriul care va primi autonomie, conform legii adoptate în acest sens în urma acordului din septembrie 2014.
- Graţiere şi amnistie a celor implicaţi în evenimetele care au avut loc în Lugansk şi Doneţk, pentru separatişti.
eliberarea şi schimbul tuturor prizonierilor şi a persoanelor reţinute ilegal, pe baza principiului „toţi pentru toţi”. Procesul trebuie finalizat în a cincea zi de la retragerea armamentului. - Accesul în siguranţă, livrarea, depozitare şi distribuirea ajutorului umanitar necesar, pe baza unui mecanism internaţional.
- Definirea modalităţilor pentru restabilirea totală a relaţiilor economice şi sociale, inclusiv a transferurilor sociale, realizarea plăţii pensiilor şi a altor transferuri.
- Cu acest scop, Ucraina va restabili managementul sistemului bancar în regiunile afectate de conflict şi, în măsura în care este posibil, va fi stabilit un mecanism internaţional pentru facilitarea acestor tranzacţii.
- Obţinerea de către Ucraina a controlului total asupra graniţei ucrainene în întreaga zonă de conflict, imediat după locale şi să fie pus în practică până la sfârşitul anului 2015
- Retragerea tuturor formaţiunilor armate străine, a echipamentului militar şi a mercenarilor de pe teritoriul OSCE, sub monitorizarea OSCE.
- Dezarmarea tuturor grupurilor ilegale.
- Reforma constituţională a Ucrainei, o nouă constituţie care să fie aplicată până la sfârşitul anului 2015, al cărei element cheie este descentralizarea (luând în considerare particularităţile regiunilor Ddoneţk şi Lugansk şi convenind cu reprezntanţii acestor regiuni).
- Aprobarea legislaţiei care permite un statut special al regiunilor Lugansk şi Doneţk, până la sfârşitul anului 2015.
Angela Merkel şi Francois Hollande vor prezenta acordul şi rezultatul discuţiilor omologilor lor, la Consiliul European care începe joi, cu ceva întârziere, la Bruxelles. La reuniune a fost invitat şi preşedintele Petro Poroşenko, pentru a vorbi despre situaţia din Ucraina.
![Sursa: The Guardian](https://cdn.cursdeguvernare.ro/wp-content/uploads/2015/02/harta-ucraina-zona-conflict-e1423746993985.png)
Situaţia se deteriorează în continuare, având loc lupte şi, ca urmare, victime, chiar şi în timpul în care cei patru lideri negociau acordul de pace de la Minsk.
Acordul politic de la Minsk
Acordul este foarte detaliat, măsurile de implementare a înţelegerii politice sunt în detaliu. La Minsk au fost adoptate două documente: un document politic, în care liderii afirmă principiul suveranităţii şi integrităţii teritoriale a Ucrainei, precum și cel tehnic, cuprinzând măsurile concrete din teren, al grupului de contact.
(Citiţi aici documentul politic al celor patru lideri.)
În documentul politic, se mai arată:
- liderii sprijină pachetul de măsuri şi se angajează să îşi folosească influenţa asupra părţilor pentru ca măsurile să poată fi implementate
- Germania şi Franţa şi vor oferi expertiza pentru restabilirea sistemului bancar în zonele afectate de conflict şi a acelui mecanism internaţional care să permită transferurile
- se angajeză pentru continuarea dialogului trilateral, UE, Rusia şi Ucraina, în privinţa livrărilor de gaz
- şi tot în formatul trilateral UE, Rusia şi Ucraina susţin dialogul pentru a găsi soluţii practice la îngrijorările Rusiei suscitate de acordul de liber schimb aprofundat şi de asociere UE-Ucraina
Observaţii: Lungul drum până la pace și amânarea încetării focului
1-Acordul este foarte asemănător celui din septembrie, importantă este implementarea lui şi stoparea operaţiunilor militare, care au determinat o criză umanitară în estul Ucrainei, cu 5400 de victime şi peste un milion de refugiați.
Demn de menționat: monitorizarea implementării se face după o formulă convenabilă Moscovei: prin OSCE, organizație din care Rusia face parte.
2-Este surprinzător momentul încetării focului, nu imediat după semnarea acordului, ci abia după trei zile. Chiar dacă acordul stabileşte o linie de demarcaţie, este evident că în aceste trei zile, câta vreme ostilităţile continuă, vor fi schimbări în teren.
3-Ucrainenii par să fi obţinut ceea ce voiau în privinţa descentralizării: autonomie lărgită pentru separatiști, dar nu federalizare, aşa cum cerea Moscova.
4-Monitorizarea încetării focului se face cu mijloace moderne – sateliţi, drone, echipamente de radioreceptie – şi ar trebui să fie un proces comprehensiv.
5-Aparent, Rusia a făcut pași înapoi: însă abia împlementarea acordului va arăta dacă acești pași sunt reali, căci diavolul se ascunde în detalii.
6-Statele Unite încă nu au formulat o poziție oficială față de prevederile acordului neagociat de europeni.
Un răspuns
Problemele sunt destul de mari si de complicate incat rezolvarea lor sa fie nu doar greoaie ci si ascunsa in spatele unor mult mai multe probleme la randul lor la fel de greu de rezolvat. Probabil ca nici urmatoarele runde de discutii, eu nici nu le mai numesc negocieri, nu vor aduce rezultate concrete. Oricat si-ar dori o parte reglementarea situatiei, vor fi ceilalti care vor trena. E destul de clar, in aceasta zona a Europei vorbim de un termen lung, nu de unul mediu sau scurt. Iar noi ramanem plouati intre toti jucatorii, aproape siguri de noi dar depinzand de ceilalti.