![](https://new.cursdeguvernare.ro/wp-content/uploads/2017/01/adrian-tutuianu-11-300x225.jpg)
Comisia pentru controlul SRI va începe dezbaterea privind modificarea Legilor siguranţei naţionale, inclusiv a regulamentului propriu de funcţionare, a anunţat, marţi, şeful Comisiei, Adrian Ţuţuianu.
Printre propunerile enumerate de șeful comisiei SRI se află actualizarea cadrului legal, dar şi eficientizarea funcţionării SRI, inclusiv prin gândirea unui statut al ofițerului de informații sau limitarea mandatului directorului la maxim 2 mandate de 4 ani.
Comisia a înfiinţat o subcomisie, formată din Adrian Ţuţuianu, Verestoy Attila şi Cezar Preda, care să modifice propriul Regulament al Comisiei de control, dar care va lucra şi modificări sau completări ale Hotărârii Parlamentului 30/1993, care stabileşte atribuţiile comisiei.
„Sunt acte foarte vechi şi care nu ţin cont de ce s-a întâmplat după 1993. Toţi membrii Comisiei vor analiza Hotărârea respectivă, vor face propuneri de completare şi modificare. Ne-am propus ca în maximum 4 săptămâni să fim în măsură să prezentăm Parlamentului un proiect de hotărâre”, a spus senatorul Ţuţuianu.
El a precizat că în acest moment comisia nu are drept de iniţiativă legislative, fiind posibilă inclusiv introducerea acestei prevederi în viitoarea hotărâre a Parlamentului.
Monopol pe legile siguranței naționale
Adrian Ţuţuianu a spus că mecanismul consacrat pentru modificări legislative importante, prin care Parlamentul decide înfiinţarea unei comisii speciale, nu a funcţionat în cazuri mai vechi de modificare a legilor siguranței naționale.
„Vom lucra în cadrul comisiei pornind de la propunerile legislative pe care le avem la legislaţia specifică, începând cu Legea securităţii naţionale, Legea de organizare şi funcţionare a SRI, o lege privind Statutul ofiţerului de informaţii, legea privind terorismul şi aşa mai departe. Vom lucra pornind de la ce avem şi solicitând puncte de vedere de la toate autorităţile şi instituţiile care sunt interesate de asemenea acte normative. Mă refer aici la CSAT, la SRI, la alte instituţii”, a spus șeful Comisiei SRI.
Înițiativa anunțată de Adrian Țuțuianu are următoarea semnificație: dacă s-ar fi înființat o comisie specială de reformare a legilor siguranței naționale, cum s-a mai întâmplat în 2009, în componența acesteia intră membri ai tuturor formațiunilor politice din Comisiile SRI, SIE, și de Apărare din cele două Camere.
De această dată, însă, păstrarea atributului exclusiv la Comisia SRI înseamnă că aceste legi vor fi gândite de numai 9 persoane.
Aceste 9 persoane sunt actualii membri :
- Ţuţuianu Adrian senator PSD, președinte comisie
- Cucşa Marian-Gheorghe deputat ALDE , vicepreședinte
- Verestóy Attila senator UDMR, secretar
- Babuş Radu deputat PSD
- Chirteş Ioan-Cristian senator PNL
- Costescu Manuel deputat USR
- Federovici Doina Elena senator PSD
- Nasra Gabriel-Horia deputat PSD
- Preda Cezar-Florin deputat PNL
Filosofia schimbării
„Întreg cadrul legislativ trebuie adus la zi. Sunt unele de natură tehnică, dar sunt şi lucruri care ţin, să spun, de organizarea acestor instituţii. Spre exemplu, am făcut o afirmaţie la întâlnirile precedente, care este durata mandatului directorului SRI, care este durata mandatului pentru adjuncţi, pentru că nu avem o limită de timp. Poate sau nu să ocupe mai multe mandate? Câte?”, s-a întrebat retoric senatorul Țuțuianu după lucrările de marți ale comisiei.
„Dacă mă întrebaţi pe mine cred că am putea să avem mandat de 4 ani. E o opinie personală, nu însuşită politic sau a Comisiei. Cred că un mandat de 4 ani pentru directorul SRI, pentru adjuncţi, este util. Cred că am putea stabili că două mandate, aşa cum ar preşedintele, înseamnă maximum. Acestea sunt variante de lucru„, a dat răspunsul şeful Comisiei SRI.
Alte propuneri vizate de actualul șef de comisie vizează modificarea competenţelor Comisiei în privinţa raporturilor cu SRI.
”Întărirea atribuţiilor comisiei, un control mai efectiv, mai de profunzime în activitatea SRI, dreptul de a iniţia propuneri de acte normative, posibilitatea de a intra, aşa cum este în altă parte, colegii mei au adus în atenţie diferse situaţii de drept comparat, mai mult în activitatea SRI şi a fi mai lămuriţi. Acum avem ca modalităţi de verificare a SRI informarea, raportul şi audierea. Sunt mai multe chestiuni care le vom discuta”, a spus Adrian Țuțuianu.
Răspunzând unei întrebări, Adrian Țuțuianu a declarat că „poate fi o temă” inclusiv posibilitatea ca această Comisie să propuneă schimbarea şefului SRI în anumite situaţii.
Reînvie campania din 2014-2015
Schimbarea legilor siguranței naționale a fost una dintre prioritățile anului 2014, tranșată pentru moment în 2015 de către Curtea Constituțională, cu reverberații și tentative de resuscitare în 2016. În guvernarea Ponta, SRI a presat pentru introducerea unui pachet de 3 legi supranumite ”Legile Big Brother”.
La opoziția CCR, directorul de la acea vreme al SRI, George Maior, a reacționat vehement: „Eu vreau să avertizez foarte serios că există o răspundere morală în legătură cu securitatea cetățenilor României, nu a statului. La momentul când se va întâmpla o catastrofă, voi ști spre cine să arăt cu degetul. E datoria mea să spun că cineva se joacă cu lucruri pe care nu le înțelege sau din rea credință le abordează în acest fel. Nu comentez deciziile, ne vom adapta la ele, cu mijloacele chiar și ale lui Sherlock Holmes”.
Anterior acestor declarații, o serie de magistrați au acuzat presiuni venite dinspre SRI pentru validarea proiectelor dorite, fostul președinte al CCR, Augustin Zegrean vorbind public despre anumite presiuni pe care SRI le-ar fi exercitat asupra curţii pentru “validarea” legislaţiei Big Brother.
Nevoia ”actualizării” legilor siguranței naționale a fost reclamată și de președintele Iohannis. Solicitate în premieră să colaboreze la elaborarea acestei legislații, Centrul pentru Jurnalism Independent și Active Watch, alături de APADOR-CH și Centrul Român pentru Jurnalism de Investigație, s-au numărat printre organizaţiile care și-au exprimat îngrijorarea cu privire la insistenţa cu care instituţiile abilitate ale statului au re-propus la început de an 2015, în regim de urgenţă, ”un pachet de măsuri de supraveghere generalizată care încalcă drepturile omului”.
Bonus, despre acoperiții din presă
Preşedintele Comisiei de control al SRI, Adrian Ţuţuianu, a mai declarat marţi, la Parlament, că problema ofiţerilor acoperiţi este o chestiune „extrem de delicată”, urmând să aibă o discuţie cu reprezentanţii Active Watch în vederea organizării unei dezbateri pe tema ofiţerilor acoperiţi din presă.
Adrian Ţuţuianu a susţinut că „finalitatea este că am putea să ajungem la concluzia să stabilim prin lege o asemenea interdicţie”.
Din continuarea declarației pare însă că finalitatea va fi alta: „Vedem dacă există pe undeva în dreptul comparat un asemenea tip de interdicţie. Din câte ştiu eu, nu. Dacă vreţi, istoric, aşa, vă pot da un exemplu: Walt Disney la un moment dat a fost unul dintre cei care lucrau cu CIA”.
În 3 februarie, Adrian Ţuţuianu declara că, în următoarele două luni, va organiza o dezbatere publică despre ”prezenţa sau nu în presă a acoperiţilor”, în urma sesizării făcute de ActiveWatch.
Un răspuns
Comisia SRI nu isi aroga elaboarea ci dezbate posibile modificari ale legilor sigurantei nationale.
Proiecte poate depune aproape orice factor interesat iar acestea se pot discuta in Parlament.
De asemenea propunerile vizate mi se par de bun simt iar Comisia incepe sa devina ceea ce ar fi trebuit demult sa fie.