![](https://cdn.cursdeguvernare.ro/wp-content/uploads/2019/10/alberto-fernandez-si-partenera-fost-presedinte-cristina-kirchner.png)
Alberto Fernandez, peronist de centru-stânga, a câştigat alegerile prezidenţiale din Argentina din primul tur, relatează Agerpres. Prezența la scrutin a fost de peste 80%.
După numărarea a aproape 80% din buletinele de vot, Alberto Fernandez a obţinut 47,45% din voturi, faţă de 41,11% contracandidatul său, preşedintele în funcție, conservatorul Mauricio Macri.
Pentru a câştiga din primul tur, în Argentina, un candidat trebuie să obţină peste 45% din voturi sau peste 40% din sufragii cu un avans de peste zece puncte procentuale în faţa celui de al doilea candidat.
„Este o zi mare pentru Argentina”, a reacţionat Alberto Fernandez, a cărui parteneră pentru vicepreşedinţia ţării este fosta preşedintă Cristina Kirchner (2007-2015). Câștigătorul alegerilor prezente a fost șeful de cabinet al președintelui Nestor Kirchner, soțul decedat al populistei Cristinei Kirchner, și a lucrat o perioadă în cabinetul acesteia, atunci când ea a ajuns șef de stat al Argentinei. Alberto Fernandez s-a îndepărtat de aceasta, din cauza tarifele impuse fermierilor.
După ce a votat, Fernandez a promis să depună eforturi pentru a reduce puternica polarizare politică care afectează ţara, între peronişti şi susţinătorii lui Macri, care a candidat pentru un al doilea mandat.
” ‘Noi’ şi ‘ei’ s-a terminat”, a dat asigurări avocatul de 60 de ani. „Trecem printr-o profundă criză economică, fiecare trebuie să-şi asume responsabilitatea pentru ceea ce se va întâmpla”, a mai spus el.
La alegerile primare din august – considerate o repetiţie generală înainte de alegerile prezidenţiale – Fernandez l-a devansat pe Macri cu 17 puncte procentuale, dar cel din urmă a reuşit să reducă substanţial distanţa.
Populista Cristina Kirchner speră să fie grațiată
Cristina Fernandez de Kirchner nu mai avea voie la un al treilea mandat așa că varianta candidaturii ca vicepreședinte a fost soluția de a se întoarce la putere.
Ea a fost inculpată pentru trădare, fiind acuzată că a ascuns implicarea Iranului într-un atentat terorist din Buenos Aires din 1994 asupra unui centru cultural evreiesc. În plus, este anchetată în cinci dosare de corupție. Nu a putut fi judecată, deoarece beneficiază de imunitatea dată de funcția de senator.
În calitate de vicepreședinte, Cristina Fernandez de Kirchner speră să fie grațiată.
Ea și-a încheiat al doilea mandat de patru ani în 2015, când a lăsat în urmă o țară slăbită.
Țara se află în recesiune din 2018, inflația este de peste 50% iar rata sărăciei este de 35,4%, cea mai mare din ultimii zece ani. Președintele Macri a fost nevoit să ia un împrumut de 57 de miliarde de dolari de la FMI, cel mai mare din istoria instituției, ca să evite colapsul complet al țării.
Ce scria The Economist în 2015, când Cristina Kirchner și-a încheiat al doilea mandat:
În stilul tradițional peronist, Cristina Fernandez a monopolizat puterea și a amuțit criticile. A forțat banca centrală să-i cânte în strună, a cenzurat institutul național de statistică și a hărțuit presa. A încercat și să subjuge justiția, dar aici a avut mai puțin noroc.
Ea lasă în urmă o economie mai slabă decât pare în realitate. Ca și alte țări producătoare de materii prime, Argentina suferă din cauza scăderii prețurilor la exporturi. Pe lângă asta, au fost și probleme pe care le-a creat singure. Guvernul a ținut valoarea peso-ului prea ridicată. A taxat exportatorii de soia și alte produse, pedepsindu-i pe cei mai competitivi producători al țării.
A speriat investițiile străine când a renunțat să plătească datoriile existente și când a refuzat să se înțeleagă cu creditorii. Ca să țină cursul în frâu, a restricționat exporturile. Doamna Fernandez le-a distras atenția argentinienilor prin cheltuieli mari cu ajutoare sociale și cu subsidii la energie.